Húzós időszak vár a magyar családiház-tulajokra: keményen fizethet, akinek ilyen tető van a feje fölött
Május 1-jével veszi kezdetét a hazai viharszezon, az év azon szakasza, amelyben a legnagyobb eséllyel fordulnak elő különösen heves viharok. Az augusztus 31-ig tartó időszakban évente sok tízezer, egy-egy különösen viharos évben akár a 100 ezret is meghaladó számú viharkár keletkezik a hazai biztosítók adatai alapján. Az alábbiakban bemutatjuk, melyek voltak az elmúlt évek legsúlyosabb viharidőszakai, melyek a leggyakoribb és a legdrágább viharkárok, valamint kitérünk arra is, hogy mit tehetünk ezek megelőzése érdekében.
Bár az utóbbi években a tavaszi és az őszi időszakban is akadt példa erőteljesebb viharokra, a biztosítási szakma mégis a május 1. és augusztus 31. közötti időszakot nevezi viharidőszaknak, amit a Magyar Biztosítók Szövetsége (Mabisz) 2010 óta egységes metodika szerint monitoroz is. Természetesen a szövetség jó okkal fordít fokozott figyelmet éppen erre az időszakra, hiszen a kérdéses négy hónapban évről évre több tízezerre rúg a regisztrált viharkárok száma, amik összességében több milliárd forintos kárkifizetéseket vonnak maguk után.
A kárkifizetések szempontjából különösen súlyos volt a tavalyi év, amikor is évtizedes rekordot döntöttek meg a viharszezon kárkifizetései – a Mabisz adatai alapján 2023-ban a társaságok közel másfélszer annyi pénzt fizettek ki, mint a korábbi csúcstartó 2021-es évben. Ez számszerűsítve közel 110 ezer bejelentést és több mint 13 milliárd forintot jelentett.
A viharárok szempontjából tehát azt mondhatjuk, kritikus hónapok elé nézünk.
A korábbi évek tapasztalatai
A viharkárok jelentette probléma mértékének feltérképezéséhez megkerestük a BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságát, árulják el, melyek voltak az elmúlt évtized legsúlyosabb viharai, illetve melyek a kérdéses időszak legjellemzőbb káreseményei. Az előbbi kérdés megválaszolásának egyik módja, ha megnézzük, hogy melyek voltak a legtöbb tűzoltói beavatkozást igénylő viharok az elmúlt évtized során. Nos, a katasztrófavédelem adatai szerint ebből kettő is 2023-ban volt:
1. 2023. 08. 04-06. között egymás után több vihar is átvonult az országon. Az augusztus 5-i szombati vihar Budapestet érintette a leginkább. Ez volt az elmúlt tíz év legtöbb tűzoltói beavatkozást igénylő vihara. Összesen 5 868 tűzoltói beavatkozásra volt szükség. 4 493 esetben kidőlt fák, letört ágak miatt hívták a tűzoltókat. 843 esetben víz alá került pincékhez, alagsorokhoz, 195 alkalommal magasból veszélyesen lógó tárgyak miatt, 271 esetben épületkárokhoz, 66 alkalommal pedig vízben elakadt járművekhez riasztották a tűzoltókat.
2. 2023. 02. 04-én erős széllel járó vihar miatt 2 930 tűzoltói beavatkozásra volt szükség. 2 276 esetben kidőlt fák, letört ágak, 533 esetben épületkárok miatt, 120 esetben pedig magasból veszélyesen lógó tárgyak miatt hívták a tűzoltókat. Összesen 561 épületben keletkezett kár.
3. A 2017.10. 29-i, több megyét és a fővárost érintő vihart követően összesen 2 808 tűzoltói beavatkozásra volt szükség. 2 490 esetben kidőlt fák és letört ágak miatt, 91 esetben sérült, meglazult, magasból veszélyesen lógó tárgyak miatt, 224 alkalommal épületkárok és 3 esetben elakadt, árokba csúszott járművek miatt riasztották a tűzoltókat. Összesen 250 épületben keletkezett kár.
4. A 2014. 05. 14-15-i vihar miatt 2 255 alkalommal avatkoztak be a tűzoltóegységek. 1 851 esetben kidőlt fák és letört ágak miatt, 53 esetben nagy mennyiségben felgyülemlett víz, 95 esetben sérült, meglazult, magasból veszélyesen lógó tárgyak miatt, 244 alkalommal épületkárok és 12 esetben elakadt, árokba csúszott járművek miatt riasztották a tűzoltókat. Összesen 307 épületben keletkezett kár. A vihart követően a Hernádon árhullám vonult le.
5. A 2022. 01. 30-i vihar miatt 2 088 tűzoltói beavatkozásra volt szükség. 1 322 esetben kidőlt fák és letört ágak miatt, 344 esetben sérült, meglazult, magasból veszélyesen lógó tárgyak miatt, 420 alkalommal épületkárok és két esetben elakadt, árokba csúszott járművek miatt riasztották a tűzoltókat. Összesen 420 épületben keletkezett kár.
6. A 2020. 02. 04-i vihart követően 2 072 alkalommal avatkoztak be a tűzoltók. 1 471 esetben kidőlt fák és letört ágak miatt, 168 esetben sérült, meglazult, magasból veszélyesen lógó tárgyak miatt, 428 alkalommal épületkárok és két esetben elakadt, árokba csúszott járművek miatt riasztották a tűzoltókat. Összesen 428 épületben keletkezett kár.
7. A 2021. 08. 01-i vihar miatt 1 911 tűzoltói beavatkozásra volt szükség. 1 678 esetben kidőlt fák és letört ágak miatt, 4 esetben nagy mennyiségben felgyülemlett víz, 73 esetben sérült, meglazult magasból veszélyesen lógó tárgyak miatt, 155 alkalommal épületkárok és egy elakadt jármű miatt riasztották a tűzoltókat. Összesen 187 épületben keletkezett kár.
8. A 2015. 07. 08-i vihar miatt 1 881 tűzoltói beavatkozásra volt szükség. 1 539 esetben kidőlt fák és letört ágak miatt, 31 esetben nagy mennyiségben felgyülemlett víz, 73 esetben sérült, meglazult, magasból veszélyesen lógó tárgyak miatt, 223 alkalommal épületkárok és 15 esetben elakadt, árokba csúszott járművek miatt riasztották a tűzoltókat. Összesen 322 épületben keletkezett kár.
9. A 2019. 06. 27-i vihar miatt 1 665 tűzoltói beavatkozásra volt szükség. 685 esetben kidőlt fák és letört ágak miatt, egy esetben nagy mennyiségben felgyülemlett víz, 192 esetben sérült, meglazult magasból veszélyesen lógó tárgyak miatt, 787 alkalommal épületkárok miatt riasztották a tűzoltókat. Összesen 1 039 épületben keletkezett kár.
10. A 2018. 06. 08-i vihar miatt 1 600 tűzoltói beavatkozásra volt szükség. 1 136 esetben kidőlt fák és letört ágak miatt, 348 esetben nagy mennyiségben felgyülemlett víz, 14 esetben sérült, meglazult, magasból veszélyesen lógó tárgyak miatt, 98 alkalommal épületkárok és 4 esetben elakadt, árokba csúszott járművek miatt riasztották a tűzoltókat. Összesen 118 épületben keletkezett kár.
A viharok súlyosságát az is jól jelzi, hogy egy-egy ilyen eseményt követően a károk felszámolása a katasztrófavédelem tájékoztatása szerint napokat, akár egy hetet is igénybe vett. A viharok nyomán a legtöbb tűzoltói beavatkozásra kidőlt fák, sérült épületek és víz alá került pincék miatt van szükség.
A fenti felsorolásból egyébként kitűnik egy másik, már évek óta megfigyelhető jelenség, nevezetesen, hogy a klímaváltozás következtében már a viharszezonon kívül eső időszakban sem példa nélküliek a különösen erős viharok. A felsorolt 10 eseményből csupán 6-ra került sor a viharszezonban, míg a többi 4-re az év azt megelőző, vagy azt követő időszakában került sor.
Viharszezon a biztosítók szempontjából
Ahol a katasztrófavédelem munkája véget ér, ott kezdődik a biztosítóké – a legsúlyosabb, sürgős helyzetek elhárítását követően kezdetét veszi a károk beazonosítása, felmérése, majd sor kerül a kárkifizetésekre is. Éppen ezért a viharszezon a biztosítók számára is az év kritikus időszakának számít, hiszen – mint írtuk – a biztosítókkal szerződésben lévő ügyfelek évente akár 100 ezernél is több káresemény által érintettek. A társaságok tehát a bőrükön érzik ezeknek a természeti csapásoknak a következményeit, amik egyébként súlyosbodó tendenciát mutatnak:
Az utóbbi évek szokatlanul heves viharai jelentős változást hoztak abban a tekintetben, hogy egyre gyakoribbak és nagyobb méretűek. Nem ritka, hogy egymást követően rövid időn belül következnek be
– mondta el kérdésünkre a Groupama Biztosító.
A károk típusait nézve az utóbbi években kétségtelenül a vihar okozta a legtöbb kárt az ingatlantulajdonosoknak. A viharos időjárás okozta károk közel felében kisebb-nagyobb mértékben megrongálódtak a biztosított épületek. A beázás-típusú károk aránya a viharkárok mintegy negyedét-ötödét teszik ki. A jégverés ill. a villámcsapás másodlagos hatása, más néven indukciós villámkárok (amely károk a villám becsapódásának környezetében, túlfeszültség következtében alakulnak ki, pl tönkrement elektronikai készülékek) volumene évről évre változik, arányuk 10-25 százalék közötti a viharos időjárás okozta károkon belül. Mivel egyre több és többféle elektronikai készüléket használunk, a másodlagos villámkárok is egyre gyakoribbak lehetnek
– ezt már az Allianz Biztosító árulta kérdésünkre.
A biztosítók szakértői azt is elárulták, hogy a viharok mellett a jégverések és a felhőszakadások okozzák a legtöbb kárkifizetést:
Ha a gépjárműveket nézzük, akkor a casco-károk esetében a természeti károkon belül a jégverés aránya a legnagyobb, eléri a károk 80-90 százalékát. A lakossági vagyon kárrendezésünkben a viharkárok okozzák a legtöbb kifizetést. A darabszámukhoz képest magasabb arányt képviselnek a kifizetés összegében a felhőszakadás ill. jégverés károk
– mondta el az Allianz Biztosító.
Ezzel kapcsolatban a Groupama szakértői arra is felhívták a figyelmet, hogy az időjárási jelenség fajtája mellett annak hevessége is fontos tényező:
Jellemzően a viharkárokra történnek a legmagasabb összegű kárkifizetések, de jelentős összegeket térítünk jégverés károkra is. A kárösszeg nem az időjárási tevékenység fajtájától (szél, eső, jégeső, villám) függ, hanem annak nagyságától, mértékétől. Pl. a 120 km/h-s szél képes levinni épületek teljes tetejét. A dió, vagy azt meghaladó nagyságú jégeső képes tönkre tenni az épületek tetőfedését.
A legmagasabb összegű kárkifizetésekre vonatkozó kérdésünkre a Groupamától az alábbi választ kaptuk:
Egyes káreseményekben 100 millió forintot meghaladó szolgáltatást is nyújtottunk, éppen a fent említett szél által "elfújt" társasházi tetőre. Összességében egy időjárási tevékenységgel (intervallummal) összefüggően nyújtott szolgáltatások összege nem egy esetben haladta meg az egymilliárd forintot.
Az Allianz Biztosító külön kiemelte a villámcsapásokat, melyek közvetlen becsapódás esetén a legmagasabb átlagkárt képesek okozni:
Legmagasabb átlagkárral mind a gépjármű mind pedig az otthonbiztosításoknál a villámcsapások (közvetlenül becsapadódó villám) jelentenek, azonban ezekből a károkból szerencsére kevesebb van. A gyakoribb károk közül a legmagasabb átlagkárt a jégverés károk esetén tapasztaltunk mind a gépjármű, mind a lakossági vagyon esetében. A legmagasabb összegű kárkifizetéseink természeti károkra meghaladják az egyenként több tízmillió forintos nagyságrendet. Az öt legnagyobb összegű kifizetésünk között 3 esetben villámcsapás okozta kárra fizetett biztosítónk, 1-1 esetben jégverés és felhőszakadás okozott kimagaslóan nagy kárt.
Ezek a házak vannak a legnagyobb veszélyben
Arról is megkérdeztük a biztosítókat, hogy a viharok milyen jellegű házak, épületek számára jelentik a legnagyobb veszélyt.
Általánosságban elmondható, hogy a régi, 40 évnél korábbi építésű házak jobban kitettek a nagy viharok pusztításának. Családi házak esetén a szigetelés nélküli pala- vagy cserépfedésben jelentősebbek és gyakoribbak a vihar és a jégverés okozta károk. Lapostetős többszintes lakóépületek (legyenek panel vagy tégla falazatúak) esetén az elöregedett tetőszigetelés, vízelvezetés fokozza a károk mértékét
– árulta el az Allianz. Ezzel a Groupama szakértői is egyetértettek, ugyanis ők is az elhanyagolt, illetve a nem megfelelően kivitelezett épületeket nevezték meg, mint a leginkább veszélyeztetettek.
A viharkárok megelőzésével kapcsolatban az alábbi tanácsokat adta az Allianz Biztosító:
A viharkárok megelőzésében elengedhetetlen az épületek rendszeres karbantartása, ugyanis nagyobb eséllyel sérülhetnek az épület azon elemei, amelyek eleve rosszabb állapotban vannak. Ezért otthonunk védelme érdekében érdemes szakember segítségét kérni a ház nagyobb értékű elemeinek – például a tető vagy a nyílászárók – rendszeres vizsgálatához. Egy nagyobb vihart követően is érdemes ellenőriztetni a tető állapotát, mert könnyen lehet, hogy az akkor csak kissé sérült tetőszerkezetet egy következő viharnál súlyosabb kár éri. Természetesen tudatos felkészülés mellett is számolnunk kell a viharkárokkal, ám jelentősen kisebb a kockázat és enyhébbek az anyagi következmények, ha megfelelően karbantartjuk az ingatlanunkat. Sajnos 100 százalékos védelem egy káreset ellen sem létezik, így a viharkárokat vagy villámkárokat sem tudjuk teljes mértékben megelőzni. Emiatt is fontos, hogy rendelkezzünk érvényes lakásbiztosítással, amelyet időről időre vizsgáljunk felül, hiszen a modernebb lakásbiztosítási termékek egyre szélesebb körű fedezetet nyújtanak, például másodlagos villámkárokra vagy akár a kerti növényeinkre.
Hasonló gondolatokat fogalmazott meg a Groupama Biztosító is:
A leggyakoribb viharkárokat az építési szabályok betartásával, gondos gazdaként állapotmegóvással, karbantartással (pl.: kémények felújítása, tetők hiányosságainak pótlása), villám tevekénység esetén – ha lehetséges – áramtalanítással, illetve az udvaron tárolt eszközök rögzítésével (pl. trambulin, kihajtható árnyékoló) előzhetjük meg.
További óvintézkedések
A BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságát is megkérdeztük azzal kapcsolatban, ők milyen óvintézkedéseket javasolnak a viharkárok elkerülése érdekében.
Vihar előtt:
Érdemes figyelemmel kísérni a meteorológiai előrejelzéseket. Ha erős szél várható, vigyük be a kerti bútorokat, szerszámokat, kisebb cserepes növényeket fedett helyre. Ha felhőszakadás várható, áramtalanítsuk a pincét és vigyük a pincéből magasabbra azokat a tárgyakat, amelyekben a víz kárt tehet. A pincében ne tároljunk fontos papírokat, elektromos eszközöket, vegyszereket, hígítókat, oldószereket, festékeket, mert a pince víz alá kerülhet. A kocsival, ha tehetjük, parkoljunk épületektől, fáktól távolabb. Ha elmegyünk otthonról, csukjuk be az ablakokat. Készítsünk ki egy gyertyát, arra az esetre, ha este áramszünet lenne
– javasolja a katasztrófavédelem.
Vihar közben:
Ha megjött a vihar, jöjjünk ki mindenféle tóból, folyóból, medencéből és egy közeli épületben keressünk menedéket. Ne tartózkodjunk a pincében, mert felhőszakadásnál víz alá kerülhet. Ha víz alá kerül a pince, csak akkor kezdjük kiszivattyúzni, ha már megszűnt a víz befolyása. Ha hamarabb távolítjuk el a vizet, csak alámossuk az épületet. Érdemes számolni a villámlás és a dörgés között eltelt időt. Ha ez 15 másodpercnél kevesebb, a vihar nagyon közel van, húzzuk ki az elektromos eszközöket a konnektorból. Kerüljük a vizesblokkokat, ne fürödjünk, zuhanyozzunk, mossunk kezet. Ne fogjuk meg a csöveket, radiátorokat, fémszerkezeteket.
Vihar a szabadban:
Ha a szabadban ér minket a vihar, ne álljunk fa alá, ha erdőben ér bennünket, álljunk a fák törzsétől messzebb. Ha kerékpáron kap el bennünket a vihar, fektessük le és menjünk tőle néhány méterre. Ha semmilyen menedék nincs a villámlás elől, guggoljunk le és érintsük össze a két sarkunkat. Ne használjunk esernyőt, mert abba belecsaphat a villám. Autóban, tömegközlekedési eszközön védve vagyunk a villámoktól, de fontos, hogy ne fogjuk meg ezek fém alkatrészeket. Az erős szél fákat dönthet ki, ágakat törhet le, amelyek gyakran elektromos vezetékeket szakítanak el. Ha elszakadt elektromos vezetéket látunk, ne közelítsük meg, hívjuk a 112-es segélyhívó számot. Ha egy fesztiválon ér minket a vihar, kövessük a biztonsági személyzet utasításait.
Vihar okozta villámárvíz:
A különösen heves és gyors lefolyású esőzések hatására akár villámárvíz is kialakulhat, amely esetőségre külön felhívta a figyelmet a katasztrófavédelem, amely az alábbiakat javasolja erre az esetre:
Ha villámárvíz keletkezik, kerüljük el, akár gyalog, akár járművel vagyunk úton. A villámárvizek könnyen elmozdíthatják a csatornafedeleket is. Mivel nem lehet látni, mi van a felgyülemlett víz alatt, néhány centiméteres vízbe se menjünk bele. Ha az autó légszűrője vizet kap, a kocsi tönkre fog menni. Már bokáig érő vízfolyás is ledöntheti a lábáról az embert. Villámárvíz idején ne mentsük a kerti bútorainkat, kocsinkat, egyéb tárgyainkat. Minden érték pótolható, az életünk nem. Menjünk egy épületbe, annak is az emeletére. Villámárvíz esetén a sok eső szennyvizet is hozhat magával, ezért utána fertőtlenítsük az épületet. Kerüljük a katasztrófaturizmust. Sem a károsultaknak, sem a készenléti szerveknek nincs szükségük bámészkodókra.
Vihar után:
Végezetül a vihar elvonultával érdemes felmérni, keletkezett-e kár otthonunkban, lakókörnyezetünkben:
Vihar után járjuk körbe az otthonunkat és mérjük fel, hogy keletkeztek-e károk. Ha sérült közművekkel találkozunk, értesítsük a szolgáltatót. Ha gázvezeték sérült és szivárog a gáz, vagy elszakadt elektromos vezetékkel találkozunk, hívjuk a 112-es segélyhívó számot. Az épületben keletkezett károkat érdemes minél hamarabb helyreállítani, nehogy a következő vihar még komolyabb károkat okozzon. A ház előtti vízelvezető-árkokból a vihar vagy villámárvíz után szedjük ki az összegyűlt vizet, iszapot, szemetet, hogy a következő felhőszakadásnál is el tudja látni a feladatát. Ha nem áll benne a víz, szúnyogok sem fognak benne fejlődni
– zárta válaszát a Katasztrófavédelmi Főigazgatóság.
Összegzés
Bár az elmúlt évek tapasztalatai alapján elmondható, hogy szinte az év bármely szakában kialakulhatnak heves, jelentős károkat okozó viharok, az elmúlt évtized 10 legsúlyosabb viharának többsége mégis a május 1. és augusztus 31. közötti viharszezonban csapott le Magyarországra. A viharszezonban évről évre több tízezer káreseményt regisztrálnak, melyek összességében évi több milliárd forintos kárkifizetéseket vonnak maguk után.
forrás: penzcentrum.hu
CLB TIPP: A CLB lakásbiztosítás kalkulátorában néhány kattintással összehasonlíthatja a biztosítási ajánlatokat:
Lakásbiztosítás kalkulátor >>
Biztosítás fajta:
- Lakásbiztosítás
Mikor fizet a biztosító? Így vigyázzon az autójára viharok és özönvíz idején, mert a pénztárcája bánhatja
Milyen mély vízbe hajthat bele biztonsággal? Hogyan lehet megmenteni egy elárasztott autót? Az elmúlt napok brutális időjárása után jogos kérdés, mit csináljon, ha leszakad az ég és szélsőséges mennyiségű eső esik. Tartsa be ezeket a tanácsokat, így kímélheti meg a pénztárcáját, ha nem úszná meg szárazon.
A heves viharok és a folyamatos esőzések miatt a csatornák megteltek és Magyarország-szerte állt a víz a települések utcáin. Nem beszélve a belvízről és az árvízveszélyről. Ebben a helyzetben is el kell jutni A-ból B-be, az élet nem áll meg. Az Auto Bild összefoglalja, mit kell tudniuk a sofőröknek az özönvizes időszakokról.
Beázott az autó – mi a teendő?
Ha autóját beázva találja egy nagy zuhé után, a legjobb, ha azonnal értesíti gépjármű-biztosítóját. Ha ön rendelkezik teljes körű biztosítással, akkor általában megtérítik a kárt. Ha lehetséges, fényképeket is készítsen a kár dokumentálására.
Fontos: Soha ne indítsa be az autót, ha a motort elárasztotta a víz! A hengerekben vagy az olajteknőben lévő víz maradandó károkat okozhat. Még ha be is indul a motor, ne próbálkozzon vele, ne induljon el, mert rosszabbul járhat, mint ha pár napig a tömegközlekedés hátrányait "élvezi".
Ha víz kerül a motorba, a dugattyúk és más alkatrészek akár végzetes károsodást szenvedhetnek. Ilyen esetben csak az autószerviz és a vontatószolgálat segíthet.
Irány a roncstelep?
A jó hír az, hogy egy beázott autó nem kerül feltétlenül a roncstelepre. A bonni Német Gépjárműjavítók Szövetsége (Zentralverband Deutsches Kraftfahrzeuggewerbe, ZDK) azt tanácsolja, hogy mindig kérje ki az autószerviz tanácsát. Csak egy szakember tudja igazán átvizsgálni a járgányt és megmondani, hogy totálkáros vagy javítható kocsiról van-e szó.
Fontos: már a gyújtás vagy más fogyasztók bekapcsolása is okozhat rövidzárlatot. Ezért az akkumulátort a lehető leghamarabb le kell választani a rendszerről. Ennek legjobb módja, ha az elárasztott autót vontatóval juttatja el a műhelybe. Az autó kora, a beázás mértéke és a vízözön által az autóba mosott szennyeződés mennyisége határozza meg, hogy van-e értelme az autó javíttatásának. A belső térben keletkezett vízkárt is szépen rendbe tudják hozni, amennyiben megéri.
Mit tegyen, ha az úton magasan áll a víz? Belehajthat az esővízbe vagy keressen más útvonalat inkább?
Előfordul, hogy annyi eső esik, amennyit a csatornák képtelenek elnyelni. Az úton hömpölyög a víz, akár fél lábszárig is érhet az áradat.
Ha olyan területen vezet, ahol mindenképp vízbe kell hajtani, a következők érvényesek:
- Csak vészhelyzetben vezessen elárasztott utakon, és ne vezessen túl gyorsan.
- Ha a víz nem éri el a kerékagyat, általában még minden rendben van. Mélyebb víz esetén a helyzet gyorsan kritikussá válhat.
- Vigyázzon magas vízállás esetén, mert a nedvesség az első lökhárító alatti szívócsövön keresztül simán bejuthat a motorba.
- Amennyiben a motor teljesen vagy akár csak részben víz alá kerül, a motorblokk vagy a hengerfej megrepedhet.
- A motortérbe szivárgott víz gyorsan elnémíthatja a motort.
- Ha a baj már megtörtént, és az autó leáll, ne is próbálja meg beindítani. Hívja rögtön a szerelőjét és az autómentőt.
Árvíz: fizet a biztosító?
A biztosító akkor téríti meg az autója esetén a viharkárokat, ha casco biztosítással rendelkezik. A szélsőséges időjárás okozta meghibásodás nem tartozik a kötelező biztosítás által fedezett körbe.
Sokak járhattak pórul az elmúlt időszakban a heves esőzések és a brutális viharok miatt. Itt-ott jégeső volt, máshol fákat csavart ki a szél. Árvízveszély alakult ki egyes folyóvizek mentén, de az utcákon hömpölygő villámáradat sem volt semmi látvány.
Ilyen körülmények között csodaszámba megy, ha az utcán parkoló autóval nem történt semmi baj. Rossz hír azonban: hiába fizeti ki a kötelező biztosítást minden évben, az nem fedezi az anyatermészet által okozott problémákat. Csak a casco téríti meg például a háztetőről lerepült cserép miatt betört szélvédő cseréjét, de a jégeső miatt pöttyösre potyolt motorháztető javíttatásával ugyanez a helyzet.
Van kivétel, de nagyon nehéz és hosszadalmas eljárás: a kötelező biztosítás akkor állhatja a viharkár költségét, ha a felelős nem a "természeti jelenség", hanem például egy ingatlan fenntartója. Amennyiben egy olyan ház mellett parkolt, amelyre a fenntartó nem ügyelt kellőképpen, és pár laza, szeles időben lerepülő cserép akár életveszélybe is sodorhatott volna bárkit, akkor van kire terhelni a költséget. Ezt viszont sziklaszilárdan bizonyítani kell, csak akkor ítélik meg a kárrendezést.
Van casco? Vigyázzon, mert kifuthat a határidőből!
Vigyázzon, mert ha cascóval rendelkezik, akkor sem mindegy, mennyi idő telik el a káreset és annak bejelentése között. Minél előbb, annál jobb, mert akár pár nap alatt kifuthat a határidőből!
Miután bejelenti a kárt – ennek menetéről érdeklődjön a biztosítója ügyfélszolgálatánál –, pár napon belül kijönnek a biztosítótársaság emberei és személyesen mérik fel a kárt. Ezután jön a szerviz. Olyan helyre vigye, ahol vállalják a kárügyintézést és a javítást is, lényegesen megkönnyíti az életét ebben az amúgy is bosszús helyzetben. Amennyiben ilyen szerviz-szolgáltatást választ, a cég és a biztosító társaság egymás között lerendezi az anyagiakat.
forrás: blikk.hu
CLB TIPP: Kalkulátorunkban néhány perc alatt összehasonlíthatja a biztosítók casco biztosítás ajánlatait:
Casco biztosítás kalkulátor >>
Rekordösszegű kárrendezés várható a múlt heti viharok nyomán
Az elmúlt hét viharai nyomán továbbra is folyamatosan érkeznek a bejelentések a biztosítókhoz. Bár még nem minden társaság adatai állnak a a Magyar Biztosítók Szövetsége (MABISZ) rendelkezésére, de az már így is kirajzolódik, hogy rekordösszegű, akár a négy és fél milliárd forintot is meghaladó kárrendezéssel számolhat az ágazat.
A múlt csütörtök és vasárnap közötti viharok nyomán kedd délig a lakásbiztosítási szerződések alapján húszezret megközelítő bejelentés érkezett azokhoz a biztosítókhoz, amelyek addig megküldték adataikat a MABISZ-nak. Ez a szám az elkövetkező napokban várhatólag tovább emelkedik, hiszen sokan éppen a szabadságukat töltik, vagy még esetleg nem tudták felmérni a távolabbi ingatlanjaikban, nyaralójukban keletkezett károkat. A bejelentések nyomán a társaságok mintegy négy és fél milliárd forintot elérő összeget különítettek el kárrendezésre, amelynek jelentős részéhez akár már napokon belül hozzáférhetnek ügyfeleik. A legtöbb bejelentés Budapesthez, Pest, valamint Hajdú-Bihar vármegyékhez kötődik.
A MABISZ 2010 óta gyűjti össze a május-augusztusi viharszezon kárkifizetéseit. Tavaly a négy hónap alatt összesen 7,5 milliárd forintot tett ki ez a számla, mintegy hatvanhárom ezer bejelentésre. 2018-ban pedig a teljes viharszezon kevesebb, mint 3,2 milliárd forintjába „került” a társaságoknak. Az elmúlt évtizedben nem voltak olyan viharok, vagy akár egymást követő viharos napok, amelyek az összegeket illetően ilyen méretű pusztítást hagytak volna maguk után.
Ez azonban csak részben az időjárás következménye, mivel jelenleg már a viszonylag kisebb károsodások helyreállítására is a korábbi éveknél magasabb összegeket kell szánni a folyamatosan emelkedő építkezési, munkadíj költségeknek, építőanyag áraknak köszönhetően. Néhány évvel korábban az átlagkárösszeg nyolcvan-százezer forintra jött ki egy-egy nagyobb vihar után. Ha a mostani gyorsjelentések adatai utólag beigazolódnak, úgy a múlt heti viharok nyomán a kétszázezer forintot is meghaladó átlagos kárösszeggel lehet számolni.
Jelenleg a magyarországi lakóingatlanok 73-74 százaléka rendelkezik lakásbiztosítással, viszont a meglévő szerződések jelentős részét több évvel korábban kötötték, és azóta sem aktualizálták a tényleges vagyoni helyzetnek, esetleg az ingatlan bővítésének, korszerűsítésének megfelelően. Így sokan csak a kárrendezési folyamat során döbbennek rá, hogy időközben alulbiztosítottakká váltak. (Erről akkor beszélünk, ha lakásunk, házunk újjáépítésének, ingóságaink újrabeszerzésének költségei meghaladják a szerződésben rögzített un. biztosítási összegeket. A biztosítási összeg ugyanis a kártérítés felső határa. Alulbiztosítottsághoz vezethet az erősödő inflációs környezeten kívül az is, ha a szerződésünkben házunk, lakásunk alapterületét helytelenül adtuk meg.) A lakossági és üzleti ügyfeleket egyaránt érintő alulbiztosítottság elkerülése érdekében a szövetség a honlapján is alapos tájékoztatást nyújt a teendőkről, (https://mabisz.hu/alulbiztositottsag/), valamint hasznos tanácsokkal szolgál a lakásbiztosítási szerződések megkötéséhez.
Kár esetén az ügyfelek bejelentéseiket személyesen, telefonon, vagy akár e-mailen is megtehetik. A legtöbb biztosító a gyorsabb és kényelmesebb kárrendezési folyamat érdekében online kárbejelentési, esetleg kárrendezési lehetőséget is kialakított a honlapján, élő videós kárfelvételre is van már példa. A kárszemléig csak a legszükségesebb állagmegóvási munkálatokat végezzük el, és lehetőleg készítsünk mindenről fényképfelvételeket, akár okostelefonunk segítségével.
forrás: mabisz.hu
CLB TIPP: A CLB lakásbiztosítás kalkulátorában összehasonlíthatja a biztosítási ajánlatokat:
Lakásbiztosítás kalkulátor >>
Fizet a biztosító, ha a jég szétveri a napelemet? Itt a válasz
Jelentős jégkárokat okozhat a jégeső a napelemekben. Kevesen tudják, az ingatlanbiztosítások sem feltétlenük fedezik ezeket a károkat. Szakember ismertette, mire figyeljünk oda biztosítási oldalról, ha napelemet szereltetünk a házunkra.
Jégeső okozott kárt a napelemekben – segít a biztosító?
A valaha volt legnagyobb bővülését mutatta az ország naperőmű-kapacitása 2023 első negyedévében Magyarországon. A rekord leginkább a háztartási méretű napelemes rendszerek és a napelemparkok gyors kiépülésével magyarázható. Az aktuális trend ellenére kevesen tudják, ha például jégkár éri a családi ház tetejére telepített napelemet, nem feltétlenül fedezi a kárt az ingatlanbiztosítás.
A kivitelezés fázisában is már lehet, és érdemes biztosítani a napelemes rendszereket, hiszen nagyon sokan most kapták meg az engedélyt, illetve most értek el ahhoz a pillanathoz, hogy megpróbálják a napelemeket felszerelni - idézi Lambert Gábort, a Magyar Biztosítók Szövetségének kommunikációs vezetőjét az Infostart.
Hozzátette, érdemes olyan kivitelezőt választani, aki rendelkezik építés- és szerelésbiztosítással, ami azt a kárt is megtéríti, ami a rendszer beszerelése alatt keletkezik.
Érdemes lehet kiegészíteni a biztosítást
Kiemelte, kiegészítő biztosításként is bele lehet vonni napelemrendszereket a fedezetbe. Megjegyezte, érdemes hasonlóan cselekedni akkor is, ha egy fejlesztés, vagy egy értékes eszköz beszerelése miatt növekszik az ingatlan értéke.
Ha bővítjük ingatlanunkat, nagy értékű új ingóságokat szerzünk be, akkor mindenképpen aktualizáljuk a biztosításunkat. Tehát tegyük értékállóvá, és gondoljunk arra, hogy a biztosítási szerződésünkben megjelölt biztosítási összeg a kártérítés felső határa. Amennyiben ingóságunk, illetve ingatlanjaink értéke meghaladja ezt a biztosítási összeget, akkor a biztosító csak arányosan fog téríteni kár esetén - figyelmeztetett a szakember.
Rekordsebességgel bővültek a magyar napelemes kapacitások is
171 MW-tal bővült az első negyedévben, így meghaladta az 1702 MW-ot a háztartási méretű (HMKE) napelemes rendszerek beépített teljesítőképessége Magyarországon. Ekkora növekedésre korábban sosem volt példa hazánkban (ez eddigi, 167 MW-os rekordot 2021 második negyedéve hozta). Március végén több mint 193 ezer háztartási napelemes rendszer működött az országban, miután a számuk 2023 első negyedévében majdnem 24 ezerrel nőtt.
A háztartási naperőművek állományának növekedését a rezsicsökkentés csökkentése, valamint a HMKE-kre vonatkozó hálózati betáplálási stop kihirdetését követően benyújtott igények realizálódása hajtotta. Emiatt a telepítő cégek nagyjából az idei nyár végéig be vannak táblázva, tehát szinte biztos a további kapacitásbővülés.
forrás: haszon.hu
CLB TIPP: A CLB lakásbiztosítás kalkulátorában összehasonlíthatja a biztosítási ajánlatokat és a csomagokhoz adható kiegészítő fedezeteket is:
Lakásbiztosítás kalkulátor >>
Nevet vált az egyik legnagyobb magyarországi biztosító
Az Aegon Magyarország Általános Biztosító Zrt. 2023. augusztus 1-jétől Alfa Vienna Insurance Group Biztosító Zrt. – Alfa Vienna Insurance Group Zrt. – cégnéven folytatja a tevékenységét. A névváltás ügyfeleiket nem érinti, teendőjük nincs. Mindössze a vállalat online elérhetősége változik.
Az Alfa név egyaránt jelez elsőséget, valaminek a kezdetét és viszonyítási alapot - emeli ki a cég tájékoztatója a névváltoztatás kapcsán. Jogelődjük, az Állami Biztosító révén az egyik leghosszabb múlttal rendelkeznek a biztosítási piacon a modern korban.
A névváltás nem jelent változást a vállalat működésében vagy termékeiben, az ügyfeleket nem érinti, teendőjük ezzel kapcsolatban nincs.
A korábban kötött szerződések változatlanul érvényesek, és szolgáltatásaik továbbra is az eddigi feltételekkel érhetőek el.
A társaság online elérhetősége azonban augusztus 1-től változik: ettől kezdve Alfa Biztosító néven találhatók meg az alfa.hu weboldalon. Telefonos elérhetőségük változatlan marad.
Leányvállalataik, illetve az önkéntes nyugdíjpénztár neve is módosul:
- Az Aegon Magyarország Pénztárszolgáltató Zrt. új neve Alfa VIG Pénztárszolgáltató Zrt.
- Az Aegon Magyarország Közvetítő és Marketing Zrt. új neve Alfa VIG Közvetítő Zrt.
- Az Aegon Önkéntes Nyugdíjpénztár új neve pedig Alfa Önkéntes Nyugdíjpénztár.
Emlékeztetőül: az Aegon Alapkezelő neve 2023. május 15-től VIG Befektetési Alapkezelő Magyarország Zrt.-re változott.
Többségi tulajdonosuk, a Vienna Insurance Group A.G. Wiener Versicherung Gruppe (VIG) az egyik legnagyobb jegyzett nemzetközi biztosító cégcsoport Közép- és Kelet-Európában. A bécsi székhelyű VIG csoport 30 országban 50 vállalaton keresztül hosszú évek óta folytat biztosítási tevékenységet. A társaság kisebbségi tulajdonosa a Corvinus Nemzetközi Befektetési Zrt.-n keresztül a magyar állam.
forrás: origo.hu
Ötből négy embert semmilyen balesetbiztosítás nem véd Magyarországon
Magyarországon jelenleg az MNB mintegy 616 ezer önálló balesetbiztosítást tart nyilván, a szerződések száma hosszú évek óta stagnál. Ezt a védelmet kiegészítik a másfajta, például gépjármű- vagy lakásbiztosításokhoz kapcsolódó, az előbbieknél jóval kisebb fedezetet kínáló kiegészítő balesetbiztosítási elemek, illetve a munkáltatók által kötött csoportos biztosítások. Összességében azonban mintegy 8 millió ember semmilyen balesetbiztosítási védelemmel nem rendelkezik az országban.
A megfelelő balesetbiztosítási védelem alsó határának az tekinthető, ha a haláleseti és rokkantsági térítés mértéke eléri a 10 millió forintot. Ez a fedezet egyes konstrukciókban még ma is elérhető havi kétezer forintos díj fejében, egy négytagú család pedig már 5-6 ezer forintért hozzájuthat ehhez a szintű biztosítási védelemhez.
Szünidőben fokozott veszélynek vannak kitéve a gyerekek
A 3-18 év közötti gyerekek számára létezik ugyan ingyenes állami balesetbiztosítás, ám ennek térítési limitjei jelképesnél többnek semmiképpen nem mondhatók: csonttörés esetén 3 ezer (!) forint a fedezet, baleseti halálnál 200 ezer, míg 100 százalékos rokkantságnál 300 ezer forintot fizet a károsult családja számára az állammal szerződésben álló biztosító.
Mindenhol veszélyes, de a legveszélyesebb otthon
Ha balesetről esik szó, általában utazás, közlekedés vagy munkavégzés közben bekövetkező sérülésekre gondolunk, pedig a biztosítói statisztikák azt mutatják, hogy a balesetbiztosítási térítések mintegy felét háztartási balesetekre fizetik ki. A KSH adatai is alátámasztják, hogy nemigen van veszélyesebb hely az otthonnál: míg közlekedési balesetben tavaly 537-en haltak meg, addig háztartási balesetben közel 1600-an vesztették életüket. A legtöbb otthoni balesetet esés, zuhanás, égés vagy szúrós eszköz okozza.
Ahány biztosítás, annyiféle feltétel
A balesetbiztosítások szinte minden esetben a világ összes országára érvényesek, és közös bennük az is, hogy gondatlanság vagy például alkoholos befolyásoltság esetén a biztosítók kizárják a térítést. Ezen túlmenően azonban igen változatos az elérhető konstrukciók köre. A különböző mértékű térítési limitek mellett a térítések köre is eltérő lehet. Előfordul, hogy csak a hagyományos értelemben vett sérülésekre fizet a biztosító, másutt akár speciális sportsérülések is szerepelnek a fedezeti körben.
Jelentősen eltérnek a rokkantsági térítések feltételei is: Egyes társaságok bizonyos módozatai csak magas, 40-50 százalékos mértéktől térítenek, más biztosítások esetén már akár 1-2 százalékos mértékű károsodás esetén is kaphatunk kártérítést.
Fontos szempont a kapcsolódó kórházi térítés, és kiemelt szempont lehet az is, hogy a biztosítás keresőképtelenség esetén fizet-e egyösszegű térítést: ennek ajánlott mértéke a nettó fizetés minimum egy-másfél havi összege.
„Eltérő jellegüknek köszönhetően igen rugalmasan személyre szabhatók a balesetbiztosítások: egy fiatal első önálló biztosítása éppúgy lehet, mint egy vállalkozó 100 millió forintos fedezetet kínáló védelme – hangsúlyozza Molnár Marcell, a FBAMSZ Személybiztosítási szekciójának vezetője. – Éppen ezért a számos biztosítótársaság által kínált verzió és a kiegészítő opciók áttekintéséhez és kiválasztásához célszerű független, szakértő alkuszok segítségét igénybe venni.”
Nem elég a kiegészítő biztosítás
Noha számos gépjármű- lakás- vagy bankkártyabiztosítás kiegészítő elemként tartalmaz balesetbiztosítást, ezek többsége csak minimális, névleges térítést nyújt, a térítési limitek meg sem közelítik a 10 millió forintos szintet. Ezért ezek megléte mellett is érdemes önálló balesetbiztosítást kötni, baleset esetén ugyanis a különféle balesetbiztosítások térítései összeadódnak.
forrás: piacesprofit.hu
CLB TIPP: Kalkulátorunkban néhány perc alatt összehasonlíthatja a biztosítók balesetbiztosítási ajánlatait:
Balesetbiztosítás kalkulátor >>
Indul a nyári rizikószezon: ezt sokan elmulasztják ilyenkor, milliós kár lehet a móka vége
Egészen hajmeresztő, brutális, sok-sok millió forintos kárral is járhat 1-1 balul sikerült külföldi baleset. A biztosítók szerint pedig minden évben adódnak ilyenek. Ennek ellenére a legfrissebb adatok szerint a hazai utazók egyharmada továbbra sem köt biztosítást. Pedig a halálos rollerbalesettől kezdve, a hajólépcsőn való megcsúszásig, ami koponyatörést eredményez, elég hosszú a lista a váratlan káresetek kapcsán. De például egy medúzacsípésért is fizethet 50 ezer forintot a biztosító. Ráadásul a sok szerencsétlenségéért nem is kell elutazni az országból, a nyár beköszöntével ugyanis klasszikusan megnőnek például a motorbalesetek, a játszótéri balesetek, de a vízi és kerékpáros balesetek is. A leggyakrabban előforduló nyári káreseteket, és az az ezekre fizetett kártérítésekről beszélgettünk Magyarország legnagyobb biztosítótársaságaival.
Bár a biztosítók beszámolói azt mutatják, hogy az ügyfelek tudatossága egyértelműen pozitív irányba mozdult el az utasbiztosítások kapcsán, azért még így is sokan vannak, akik nem élnek a lehetőséggel. A legfrissebb adatok szerint például a külföldre készülő magyarok harmada továbbra sem gondoskodik biztosításról. Igaz persze, hogy az az idei évi májusi adatok éves alapon átlagosan 7 százalékos áremelkedést mutatnak, de ez még így is messze elmarad az országosan mért 21,5 százaléktól.
Mindez egyébként összességében azt eredményezi, hogy aki nem köt utasbiztosítást, az mintegy átlagosan napi 665 forintos díjon spórol, amin egyáltalán nem biztos, hogy érdemes. Még akkor sem, ha igazán nagy horderejű külföldi balesetből bár kevés van, de a biztosítók adatai alapján, azért minden évben akad jónéhány olyan beavatkozás, ami sok-sok milliós költséget takar. Az igazi nyaralási szezon berobbanása előtt mind a legtöbbet előforduló/legdurvább utazáshoz kötehető balesetekről, mind pedig a nyári hónapokra jellemző, de nem utazáshoz kötött balesetekről is kérdeztük a hazai biztosítókat.
Nagyon vigyázni kell külföldi utazáskor
Ha külföldi utazásról van szó, akkor „az apróbb tengerparti balesetekből lesz különösen sok ilyenkor, ilyenek pl. a medúza- vagy más tengeri állat csípések; talpon vagy máshol apróbb sérülések, vágások a kagylóktól, kavicsoktól. Történnek ficamok, rándulások, elvétve szalagszakadások, a nehéz, homokos talajon való strandos játékok űzése közben” - közölte a Pénzcentrummal az Aegon. A biztosító beszélt arról is, hogy ezek mellett megszaporodnak az emésztési zavarokkal járó rosszullétek is, a szokatlan – és esetleg nem megfelelő minőségű – ételektől, netán a helyi csapvíz fogyasztásától.
Meg kell még említeni, hogy gyakran előfordul (főleg kisebb gyermekek esetében) megfázásos tünetekkel járó megbetegedés, a túlzott és szokatlan mértékű légkondicionálás (repülőgépen, vagy a hotelban) miatt. Az idősebbeknél viszont gyakoribb, hogy általában valamilyen medence partján történt elcsúszásos balesetek, amik a biztosítótársaság szerint egészen tragikus következményekkel is járhatnak.
Sűrűn előfordulnak nyáron még olyan esetek is, mikor a külföldön, helyben bérelt robogóval éri közlekedési baleset ügyfelünket; illetve előfordulnak a strandon, szórakozásból űzött játékok (pl. vízisí, vízibanán) közben történt balesetek is. Ezek már sokkal súlyosabb következményekkel járnak, mint az apróbb balesetek, egészen extrém összegű károk is voltak az ehhez hasonló káresetekről - közölték lapunkkal az Aegon szakértői, akik azt is elárulták, hogy egy egy hetes nyugateurópai intenzív osztályon történő kezelés + légi szállítás 20 millió forintnál kezdődik, és minden évben történik náluk ilyen. Ugyanez viszont a tengerentúlon négy-ötszörös szorzót jelent.
A Groupama szakértői arra hívták fel a figyelmet, hogy a kisebb vízi balesetek körében gyakori a tengeri sünöktől szerzett lábsérülés, medúzacsípések, melyek esetében 50 000 Ft nagyságrendű volt a kárkifizetésük tavaly nyáron. De a hajózás/vitorlázás, továbbá vízi csúszdázás közben történt balesetek már nagyobb összegű, 2 millió vagy a fölötti kárkifizetéssel jártak, szintén európai viszonylatban.
Az Uniqa arról tájékoztatta a Pénzcentrumot, hogy náluk nyáron több kisebb utaskár érkezik, mint például a téli időszakban, ugyanis a téli időszakra jellemzőbbek a nagyobb, súlyosabb károk (pl.: síelés, snowboard, hegyi mentés). Ezen felül elmondták azt is, hogy 2022 nyarán az év többi hónapjához képest sokkal repülőgépkésés miatti poggyász kár érkezett hozzájuk. Illetve ők is kitértek rá, hogy a bejelentett károknál gyakoriak a betegség károk is, úgy mint a gyomorrontás, a fül és szemgyulladások.
„Az utasbiztosításokhoz kötődően a leggyakrabban hányás, hasmenés, ájulás fordul elő, de adódnak olyan esetek is, hogy valaki allergiás rohamot kap vagy tengeri fürdőzés közben tüske megy a lábába” – közölte lapunkkal az Allianz, akik elmondták, a "nyári időszakban, az utazások számának megugrásával párhuzamosan megnövekednek a váratlan megbetegedések és a kisebb-nagyobb balesetek is, a kárkifizetések pedig jellemzően a több tízezer Ft-tól a több tízmillió Ft összegig terjednek.”
Az EUB válaszaiban azt emelte ki, hogy nyáron a legnagyobb halmazt a megbetegedések teszik ki; tipikus a napszúrás, a gyomorbántalmak és a légúti panaszok, majd ezt követi a balesetek halmaza. De általános tapasztalatunk, hogy minden és bármi megtörténhet. A Genertel pedig arról beszélt, hogy nyári baleset költsége nagyban függ attól, hogy hol történik, milyen ellátó egységhez kerül a beteg stb. A legköltségesebb, ha mentőhelikopteres vagy hegyi mentés is igénybe vételre kerül. De a fenti időszakban a legtöbb kár betegséghez vagy balesethez volt köthető a biztosítónál.
Horrorsérülések külföldön
Ha az átlagos kárkifizetési összegek nem is beszélnek önmagukért, minden évben előfordulnak nagyon komoly véletlen balesetek, amiknek a megoldása nem hogy bonyolult, de szuperköltséges is. A Groupama feltárt számunkra egy esetet, mely során a Spanyolországban nyaraló ügyfelük megcsúszott a hajólépcsőn. A balesetet követően pedig koponyasérüléssel, csonttöréssel került korházba. Számára a biztosító kárkifizetése meghaladta a 2 millió forintot.
Egy másik horrorsztorit az Aegon osztott meg velünk, mely során elmesélték, hogy tavalyról különleges esetük volt egy ciprusi baleset, amelynek során az ügyfelek a strandon akkorát esett a motorcsónak által húzott vízibanánról, hogy eltört egy csigolyája. Ezt követően a szükséges műtétet a helyi kórház nem vállalta, így a pár napos kórházi kezelés után a biztosítótársaság megszervezte a hazaszállítását. Ez a sérülésre vonatkozó orvosi protokoll szerint kizárólag fekvő helyzetben volt lehetséges, és mivel járatgépre hordágyas helyet semelyik légitársaság nem tudott körülbelül 2 hetes időtávon belül felszabadítani, így mentőrepülőgéppel szállították haza.
Az EUB egyik tragikus története Marokkóban történt, ügyfelük nem sokkal a gép landolása után rosszul lett. Kórházba szállították, műtétet végeztek rajta és többször megpróbálták újraéleszteni, ám ez nem járt sikerrel. A kórházi költségek 2,6, a holttest hazaszállítása 2,9 millió forintba került. E másik esetben a társaság huszonéves ügyfele Görögországban megbotlott a fürdőszobában és eltört a sípcsontja. Ahol éppen tartózkodott, ott csak megröntgenezni tudták műteni nem, úgyhogy át kellett szállítani Athénba, ahol 10 napig volt kórházba, majd egészségügyi kísérettel kellett hazautaztatni Magyarországra. A biztosító 7,5 millió forintot fizetett.
Az egyik legdurvább eset egy Covid fertőzés kapcsán bontakozott ki Németországban. A biztosító ügyfele koronavírusos lett, és hamar kétoldali tűdőgyulladása lett, intenzív osztályra került, ahol 42 nap után sikerült csak levenni a lélegeztető gépről. De ezután még 2 hét telt el, mire a szállítása lehetségessé vált, amit egyébként egy kritikus állapotú betegek szállítására alkalmas járművel kellett megoldani, majd a beteg kezelése egy hazai kórházban folytatódott. A kórházi költség a 30. napig és a hazaszállítás 50 millió forintba került. A biztosító külön felhívta a figyelmet a különleges eset kapcsán, hogy ügyfelünk sajnos nem váltotta ki az ingyenes Európai Egészségbiztosítási Kártyát (EEK), amely megléte esetén 450 ezer Ft kórházi napi térítésre lett volna jogosult a külföldön kórházban töltött napok száma után. Az EEK azért is rendkívül hasznos, mert fedezetet nyújt a 30 napnál hosszabb kórházi kezelésre, amely a COVID esetében kiemelt fontosságú. A biztosítók általában 30 napig vállalják a kórházi kezelés költségeit, amely jellemzően elég szokott lenni, de a tapasztalatok azt mutatják, hogy a COVID miatti kórházi kezelés 30 napnál hosszabb időt vehet igénybe.
A nyár utazás nélkül is veszélyes
Látva a legnagyobb hazai biztosítótársaság beszámolóit, a nyár bizony utazás nélkül is tud veszélyes lenni, amire érdemes felkészülni. Ilyenkor ugyanis „mindig gyakrabban fordulnak elő játszótéren, trambulinon, strandon bekövetkező kisebb sérülések, valamint a halálos kimenetelű vízi és motoros balesetek előfordulása is emelkedik. Nagyobb a közúti közlekedésben való részvétel a nyaralások, hétvégi kiruccanások okán, ezért valamivel több a közlekedési baleset” – mondta el a Pénzcentrumnak az Aegon, akik hozzátették, ezzel együtt bár a nyári időszakban nem tapasztalható a kárbejelentések, kárkifizetések drasztikus növekedése, azonban a szezonális és a gyermekek körében elszenvedett sérülések, balesetek száma nő.
Arra is felhívták a figyelmet, mivel egyre elterjedtebbé vált az elektromos roller használat, így az ennek során bekövetkező balesetek előfordulása is. A Groupama a jellemző nyári balesetek kapcsán megemlítette, hogy a vízi balesetek, kerékpáros balesetek, kirándulás-túrázás közbeni sérülések száma emelkedik ebben az időszakban. Elmondták azt is, hogy a legjellemzőbb nyári balesetek közé sorolható a hajózás, a vízi csúszdázás, hobbi sportolás közben bekövetkezett sérülések, úgy mint a csonttörések, ficamok, fejsérülések.
A nyári balesetek kapcsán az Uniqa is kiemelte a klasszikus lábsérülések mellett az olyan szabadidős, vízi sérüléseket, mint a hegyi mentés túrázás során, vízi csúszda sérülések, búvárbaleset, siklóernyős sérülése (érkezéskor bokatörést szenvedett), kerékpáros sérülések (utazáskor viszik magukkal a kerékpárt). De megemlítették az állatok okozta sérüléseket is, úgy mint a bogárcsípések, lovas balesetek, vagy a kutya-, távoli országokban majomharapásokat.
De a biztosító szakértői kiemelték azt is, hogy tipikusan a nyárra jellemző az is, hogy megnő a közlekedési balesetek száma, ezen belül is a motoros baleseteké (ezek rendszerint nagyobb kimenetelű sérüléssel, sok esetben maradandó egészségkárosodással járnak). De tavasztól, a jó idő beköszöntével elindul egy növekedés, mely a nyár során is megfigyelhető, az otthoni kertészeti/hobbi balesetek körében: flexelés, fűnyírás, favágás, kertészkedés (vágások, amputációk, csonttörések). Mindezeken felül a gyerekekre is sok veszély leselkedik, náluk jellemző nyári sérülések: csonttörések a labdajátékok, játszótéri balesetek során (csonttörés károknál a legtöbb esetben kéz és lábujj csonttörései a jellemzőek).
A nyáron bekövetkezett balesetek kapcsán a Generali is a kerékpáros közlekedési balesetek és a külföldi kismotoros balesetek számának növekedését emelte ki elsődlegesen, de ugyancsak kitértek arra, hogy a rovarcsípések (kullancs; darázs) száma is nő a nyári hónapokban.
forrás: penzcentrum.hu
CLB TIPP: Kalkulátorunkban néhány perc alatt összehasonlíthatja a biztosítók utasbiztosítási ajánlatait:
Utasbiztosítás kalkulátor >>
Milliárdos károkat okoztak a viharok
Az elmúlt hónap viharai nyomán a hazai biztosítók másfélszer akkora kártalanítást fizethetnek ki a lakásbiztosítással rendelkezőknek, mint a tavalyi év hasonló időszakában, tette közzé a friss adatokat a Magyar Biztosítók Szövetsége (MABISZ).
Viharos júniuson vagyunk túl: ebben a hónapban mintegy 31,5 ezer kárbejelentést tettek az ügyfelek a lakásbiztosításaikhoz köthetően, amelyek nyomán a már kifizetett és a kifizetésekre tartalékolt összegek meghaladják a 3,4 milliárd forintot. A MABISZ 2010 óta gyűjti össze a május-augusztusi viharszezon kárkifizetéseit. Tavaly a hasonló időszak kifizetései és tartalékolásai 2,2 milliárd forintot tettek ki, 21 ezer bejelentés nyomán. Az elmúlt évben a május még szélsőségesebb volt, és a viharszezon első két hónapjának 4,6 milliárd forintos számlája alapján félő volt, hogy a lakásbiztosítási kárkifizetések megdöntik majd a 2021-es tíz éves rekordot (9,1 milliárd forintot) is. A júliusi és augusztusi forróság és aszály azután inkább az agrárbiztosításokat terhelte meg. Idén a csendesebb május egymilliárdja után a június „behozta” a tavalyi félidős számokat, és a hétvégi békési pusztítások valamint az eheti előrejelzések azt sejtetik, hogy másként alakulhat az idei kártalanítási görbe.
A június Budapesten, Pest vármegyében, valamint az ország keleti részein hagyott maradandó nyomokat: Jász-Nagykun, borsod, Szabolcs, Bás-Kiskun vármegyében, valamint Cegléd, Kecskemét, Kaposvár, Debrecen, Baja, Pécs, Törökszentmiklós, Kalocsa, Lajosmizse, Jánoshida városokban. Leginkább a június 6-10, valamint a június 23-27 közötti napokban voltak leterheltek a kárbejelentő telefonvonalak és az irodák. A legtöbb bejelentés viharhoz, felhőszakadáshoz, beázáshoz, jégveréshez, villámhoz, valamint a villámcsapás másodlagos hatásaihoz kapcsolódott. A lakásbiztosítások, a szerződésben megjelölt feltételek mellett, fedezetet nyújtanak ezekre, valamint – a szerződés típusától függően – további több tucat kockázatra.
Az MNB statisztikái szerint a lakásbiztosítási szerződések havi átlagdíja nem éri el a négyezer forintot. Ezt érdemes összevetni azzal, hogy egy-egy nagyobb vihar után a kárrendezés összegének átlaga már meghaladja a százezer fontot, mivel a viszonylag kisebb károsodások helyreállítására is a korábbi éveknél magasabb összegeket kell szánni a folyamatosan emelkedő építkezési, munkadíj költségeknek, építőanyag áraknak köszönhetően. Ennek ellenére a lakóingatlanok több mint egynegyede (egymilliónál is több lakás, családi ház, stb.) nem rendelkezik lakásbiztosítással. Hasonló gondot jelenthet, hogy a meglévő szerződések jelentős részét is sok évvel korábban kötötték és azóta sem aktualizálták a tényleges vagyoni helyzetnek, esetleg az ingatlan bővítésének, korszerűsítésének megfelelően. Így sokan csak a kárrendezési folyamat során döbbennek rá, hogy időközben alulbiztosítottakká váltak. (Erről akkor beszélünk, ha lakásunk, házunk újjáépítésének, ingóságaink újrabeszerzésének költségei meghaladják a szerződésben rögzített un. biztosítási összegeket. A biztosítási összeg ugyanis a kártérítés felső határa. Alulbiztosítottsághoz vezethet az erősödő inflációs környezeten kívül az is, ha a szerződésünkben házunk, lakásunk alapterületét helytelenül adtuk meg.) A jelenségre a MABISZ január közepétől egy hónapos kampányban hívta fel az ügyfelek figyelmét a közösségi médiában. A lakossági és üzleti ügyfeleket egyaránt érintő alulbiztosítottság elkerülése érdekében a szövetség a honlapján is alapos tájékoztatást nyújt a teendőkről, (https://mabisz.hu/alulbiztositottsag/), valamint hasznos tanácsokkal szolgál a lakásbiztosítási szerződések megkötéséhez.
Kár esetén az ügyfelek bejelentéseiket személyesen, telefonon, vagy akár e-mailen is megtehetik. A legtöbb biztosító a gyorsabb és kényelmesebb kárrendezési folyamat érdekében online kárbejelentési, esetleg kárrendezési lehetőséget is kialakított a honlapján, élő videós kárfelvételre is van már példa. A kárszemléig csak a legszükségesebb állagmegóvási munkálatokat végezzük el, és lehetőleg készítsünk mindenről fényképfelvételeket, akár okostelefonunk segítségével.
forrás: mabisz.hu
CLB TIPP: A CLB lakásbiztosítás kalkulátorában összehasonlíthatja a biztosítási ajánlatokat:
Lakásbiztosítás kalkulátor >>
Óriási károkat okozott a hétvégi vihar, alig győzik a biztosítók
Folyamatosan érkeznek a biztosítókhoz a kárbejelentések a hétvégi vihar miatt, a következő napokban további kárbejelentésekre számítanak az MTI által megkérdezett társaságok.
A Groupama biztosító ügyfelei hétfőn 10 óráig több mint 1000 káreseményt jelentettek be a hétvégi viharok, felhőszakadások és jégeső miatt, de a kárbejelentések száma a következő napokban várhatóan tovább nő. Számuk várhatóan eléri majd a 3–4 ezer darabot, a kárkifizetések összege pedig megközelítheti a félmilliárd forintot.
Az orkán erejű szél és felhőszakadás, egyes helyeken a jégeső Jász-Nagykun-Szolnok, illetve Borsod-Abaúj-Zemplén és Pest vármegyét érintette a legsúlyosabban. A Groupama Biztosítóhoz különösen sok kárbejelentés érkezett Törökszentmiklós, Cegléd, Jánoshida és Jászberény településről.
A Groupama jelezte, folyamatosan végzik a károk felmérését, a munkatársaikat átcsoportosították a vihar által leginkább érintett területekre, és kiemelt figyelmet fordítanak a mielőbbi kárrendezésre. A bejelentett károkat gyorsított ütemben, gyakran már a helyszíni szemle napján vagy az azt követő napon kifizetik, nagyobb károknál pedig szükség esetén kárelőleget adnak.
További nagyszámú bejelentés érkezhet
Az Aegon Magyarországnál hétfő délig 1023-ra nőtt a hétvégi vihar miatt a kárjelentések száma. Az ügyfelek által becsült kárösszeg 189 millió forint, így a becsült átlagkár 246 ezer forint.
A tapasztalatok alapján a hét elején további nagyszámú kárigény érkezhet, mintegy 3500 bejelentésre számítanak az Aegonnál, ahová a legtöbb bejelentés Cegléd, Törökszentmiklós, Jánoshida és Budapest területéről érkezett. Ezek elsősorban vihar, felhőszakadás okozta beázás jellegű károk.
A kárbejelentések feldolgozása folyamatos – hangsúlyozta a biztosító. Az ügyfelektől azt kérik, hogy lehetőség szerint dokumentálják képekkel a viharok okozta károkat, mielőtt elkezdik a halasztást nem tűrő helyreállítási munkákat, a károk bejelentéséhez pedig használják az online ügyfélszolgálati csatornákat – közölte az Aegon Magyarország.
Kiemelték a kármegelőzés fontosságát, mivel előrelátással, felkészüléssel a károk nagy része megelőzhető lenne. Így például vihar idejére a járművek fedett helyen tárolását, az ablakok zárva tartását javasolják. Az elektronikai berendezések védelme érdekében érdemes túlfeszültség elleni berendezéseket használni, és viharos időben lecsatlakoztatni a készülékeket a hálózatról. Fokozott figyelmet kell fordítani a házi kedvencek védett helyének kialakítására is – emelte ki az Aegon Magyarország.
Villámcsapás, felhőszakadás, jégverés okozta a károkat
Az Allianz Hungária Zrt.-hez hétfőn 14 óráig megközelítően 1200 kárbejelentés érkezett, többnyire villámcsapás másodlagos hatása, felhőszakadás és jégverés miatt. A leginkább érintett terület Északkelet-Magyarország, az Észak-Alföldi régió és a Balaton környéke volt. A legtöbb kárbejelentés Törökszentmiklós és Jánoshida településekről érkezett. A becsült kár több százmillió forint, de elérheti a félmilliárd forintos nagyságrendet is.
Az Allianzhoz is folyamatosan érkeznek a kárbejelentések, a következő napokban továbbiakra számítanak, egyben javasolják az ügyfeleiknek, hogy éljenek az online kárbejelentés lehetőségével.
A biztosító azt tanácsolja, hogy vihar esetén a nyílászárók zárt állapotban legyenek, erős szélnél pedig célszerű a teraszokon, erkélyeken minden könnyen mozdítható tárgyat rögzíteni vagy szélvédett helyre rakni. Javasolják a tetőburkolatok, tetőcserepek áttekintését, ezzel meg lehet előzni, hogy a már sérült tetőben további károk keletkezzenek. Zivatar idején hasznos az elektromos készülékek csatlakozóit kihúzni a konnektorból a villámlás okozta túlfeszültségből eredő károk megelőzése érdekében.
forrás: index.hu
CLB TIPP: A CLB lakásbiztosítás kalkulátorában összehasonlíthatja a biztosítási ajánlatokat:
Lakásbiztosítás kalkulátor >>
Drágulnak az online utasbiztosítások, de így sem érdemes ezen spórolni
A Független Biztosítási Alkuszok Magyarországi Szövetsége jelezte, hogy 7 százalékkal emelkedik a szerződések díja. A külföldre készülő magyarok harmada nem köt biztosítást, annak ellenére, hogy az széles körben segítséget nyújtana a problémákra a nyaralás során. Érdemes átolvasni a feltételeket, illetve tájékozódni arról, hogy mire is terjed ki a biztosítás.
A május végéig megkötött online utasbiztosítások díja 7 százalékkal drágult a tavalyi azonos időszakhoz viszonyítva – közölte az MTI-vel pénteken a Független Biztosítási Alkuszok Magyarországi Szövetsége (FBAMSZ), egyben felhívta a figyelmet: az átlagosan napi 665 forintos díjon nem érdemes spórolni, mert a biztosítások nagyban mérséklik az utazások kockázatait.
A külföldre készülők harmada ennek ellenére továbbra sem gondoskodik biztosításról,
noha a megfelelő ajánlatot gyorsan ki lehet választani a biztosítási alkuszok összehasonlító oldalain. Ilyen védelem annak is jól jöhet, aki egyébként rendelkezik Európai Egészségbiztosítási Kártyával vagy bankkártyához kapcsolódó utasbiztosítással, ugyanis ezek mellett is szükség lehet kiegészítő biztosításra – jelezték.
Külföldön is szinte mindig elektronikusan fizetnének a magyarok
A külföldön nyaraló magyarok több mint négyötöde az elektronikus fizetési csatornákat használná az utazása során is, ebben az élen állunk a régióban. Egyre többen veszik igénybe a mobiltárcát is.
Kiemelték, hogy
a biztosítók egy részének előírása szerint még Magyarország területéről kell megkötni az utasbiztosításokat.
Utazás előtt is fennálló betegség általában nem biztosítható, a várandóssággal kapcsolatos problémákat sem fedezi minden utasbiztosítás, számos sporttevékenységre kiegészítő biztosítást kell kötni, az értékesebb személyes tárgyakra pedig igen eltérő poggyászbiztosítási feltételek vonatkoznak. Hozzátették, hogy nem lehet utasbiztosítást kötni olyan országba, amelyet háború vagy fegyveres zavargások miatt veszélyesnek, utazásra nem javasolt államnak minősít a Külgazdasági és Külügyminisztérium. Emiatt például egy kárpátaljai látogatásra sem lehet biztosítást kötni – olvasható a közleményben.
forrás: vg.hu
CLB TIPP: Kalkulátorunkban néhány perc alatt összehasonlíthatja a biztosítók utasbiztosítási ajánlatait:
Utasbiztosítás kalkulátor >>
Változások jönnek a gépjárművek kötelező felelősségbiztosításának szabályozásában
Az Európai Uniós jogalkotást tekintve 1972-től léteznek egységes szabályok a kötelező gépjármű-felelősségbiztosításra vonatkozóan. Az ekkor elfogadott 72/166/EGK irányelv egyik nagy újdonsága volt, hogy a gépjárművek üzemben tartásához biztosítási kötelezettséget írt elő. Az idők folyamán aztán másik négy irányelvet is megfogalmaztak a témával összefüggésben, míg végül 2009-ben az öt irányelvet egységes keretbe foglalták és megalkották az úgynevezett konszolidált gépjármű-biztosítási irányelvet. 2021-ben azonban sor került a konszolidált gépjármű-biztosítási irányelv felülvizsgálatára. A tagállamoknak a módosítások nemzeti jogszabályokban való elfogadásáról főszabály szerint 2023. december 23-ig – egyes rendelkezések tekintetében 2023. június 23-ig – kell gondoskodniuk.
A módosítások által érintett területek
A konszolidált gépjármű-biztosítási irányelv felülvizsgálata során a kötelező gépjármű-felelősségbiztosítás közös szabályozásának négy kritikus területét azonosították. Ez a négy terület pedig az alábbi:
- a biztosító fizetésképtelensége esetén a balesetek károsultjainak nyújtott kártérítés
- a biztosítási fedezet kötelező legkisebb összegei
- a járművek biztosításának tagállamok általi ellenőrzése
- egységes tartalmú kártörténeti igazolások.
A biztosítók fizetésképtelensége, a károsultak védelme
A négy témakör közül a legnagyobb érdeklődésre talán az első tarthat számot. Az irányelv módosításának célja, hogy a károsultak lakóhelyük szerinti tagállamban igényelhessék az őket ért károk megtérítését akkor, hogyha a károkozó fél más állambeli biztosítója csődeljárás vagy felszámolási eljárás hatálya alatt áll. E körben tehát a tagállamoknak kötelességük létrehozni vagy felhatalmazni egy olyan szervezetet, amelynek feladata lesz a külföldi biztosító elleni csődeljárás vagy felszámolási eljárás esetében kártérítést nyújtani a tagállamban lakóhellyel rendelkező károsultak számára. Ezen szervezet tehát a fent említett eljárásokkal érintett külföldi biztosító helyett nyújtja a kártérítést a belföldi lakóhellyel rendelkező károsult számára. E tekintetben a baleset bekövetkezésének helye irreleváns, a kártérítés igénylésének lehetőségét attól függetlenül kell biztosítani, hogy a baleset a lakóhely szerinti vagy attól eltérő tagállamban történt.
Fontos szabály továbbá, hogy a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az erre a feladatra kijelölt vagy létrehozott szervezetnek a kárigény benyújtásától számított három hónapon belül indokolással ellátott kártérítési ajánlatot vagy indokolással ellátott választ kell adnia a károsultnak. E szabály mindenképpen a károsultak védelmét, a károsultak kártérítési igényének gyorsabb elbírálását hívatott szolgálni.
Bár első ránézésre a fenti szabályok kivételes eseteket szabályzó rendelkezéseknek tűnhetnek, mindazonáltal napjainkban egyáltalán nem tekinthetők ritkának azok a balesetek, amelyek esetén segítséget tud nyújtani az egységes európai szabályozás. Egyáltalán nem életidegen például az az eset, amikor magyar rendszámú gépjárművünkkel egy németországi autópályán balesetet szenvedünk, a károkozó fél pedig egy olyan osztrák biztosítótársasággal áll szerződéses kapcsolatban, amely épen csődeljárás alatt áll. Ilyen esetekben a jövőben a hosszadalmas nemzetközi eljárás helyett közvetlenül Magyarországon, egy jogszabályok által kijelölt magyar szervezettel tudjuk rendezni kártérítési igényünket.
A biztosítási fedezet kötelező legkisebb összegei
Az irányelv módosításának célja továbbá, hogy balesetek sérültjei Európa-szerte méltányos kárkifizetésre váljanak jogosulttá. Éppen ezért a jelenlegi módosítás megemeli a biztosítási fedezet kötelező legkisebb összegeit. A módosítás értelmében a jövőben a biztosítási fedezet minimum összege személyi sérülés esetén 1,30 millió euró károsultanként vagy 6,45 millió euró balesetenként (a károsultak számától függetlenül). Anyagi kár esetén biztosítási fedezet minimum összege 1,30 millió euró balesetenként. Ez azt jelenti tehát, hogy a tagállamoknak olyan szabályokat kell alkotniuk, amelyek biztosítják, hogy a károsultak számára meghatározott maximális kártérítési összegek legalább elérik a fenti 1,30 millió vagy 6,45 millió eurós összeghatárt. Ennek az előírásnak egyébként a hazai szabályozás 2022. augusztusa óta megfelel.
A járművek biztosításának tagállamok általi ellenőrzése
A gépjárművek biztosításának ellenőrzésére vonatkozó szabályok módosításának szükségessége leginkább a technológia fejlődésére vezethető vissza. Főszabály szerint tagállamoknak tartózkodniuk kell az olyan gépjárművek felelősségbiztosításának ellenőrzésétől, amelyek szokásos üzemben tartási helye egy másik tagállamban van vagy, ha az egy harmadik országban van, de a jármű egy másik tagállam területéről lépett be. Ez azonban nem azt jelenti, hogy a tagállamok egyáltalán nem végezhetnek ilyen ellenőrzéseket. Ennek azonban feltétele, hogy az ellenőrzés mentes legyen a hátrányos megkülönböztetéstől, és az szükséges és az elérendő céllal arányos legyen. A biztosítások megléte tehát egy közúti ellenőrzés keretében szúrópróba-szerűen ellenőrizhető, amennyiben az nem kifejezetten csak a biztosítás meglétére irányul, illetve érvényesül a megkülönböztetésmentesség, a szükségesség és az arányosság elve. A jelenlegi módosítás e gyakorlatot egészíti ki azzal, hogy lehetővé teszi a tagállamok számára a biztosítások új technológiai eszközökkel (pl. automatikus rendszám-felismerés), a gépjárművek megállítása nélküli ellenőrzését.
Az egységes tartalmú kártörténeti igazolás
A kártörténeti igazolás az a dokumentum, amely tartalmazza, hogy a biztosítási szerződéses jogviszony utolsó öt évében milyen, a biztosított gépjárművet érintő, harmadik személyek által támasztott kártérítési igény merült vagy, vagy éppen azt, hogy ilyen kártérítési igény nem merült fel. Az irányelv módosításának célja ezzel kapcsolatosan, hogy a jövőben a kártörténeti igazolások tartalma és formája egységessé váljon, megkönnyítve ezzel azok ellenőrzését és hitelesítését. A biztosítóknak a jövőben pedig a más tagállamban kiállított kártörténeti igazolásokat a belföldi igazolásokkal egyenértékűként kell kezelniük, a biztosítók nem tehetnek különbséget állampolgárság, vagy a biztosított korábbi lakóhelye szerinti tagállam alapján.
Összegzés
A konszolidált gépjármű-biztosítási irányelv módosítását előíró szabályoknak való megfelelés határideje hamarosan lejár, az Európai Unió összes tagállamának feladata nemzeti szabályait azokkal összhangba hozni. A kötelező gépjármű-felelősségbiztosításokkal kapcsolatosan pedig különösen fontos, hogy azonos szabályok vonatkozzanak a különböző tagállamban élőkre, hiszen a határok „eltűnésével" igen gyakran előfordulhat az, hogy lakóhelyünktől eltérő államban szenvedünk közlekedési balesetet, vagy kötünk kötelező gépjármű-felelősségbiztosítást.
dr. Bálint Boglárka
forrás: origo.hu
CLB TIPP: Kalkulátorunkban néhány perc alatt összehasonlíthatja a biztosítók kötelező biztosítás ajánlatait:
Kötelező biztosítás kalkulátor >>